Medziodborová spolupráca s dermatovenerológom – špecifi ká manažmentu hidradenitis suppurativa v gynekologickej praxi
Interprofessional cooperation with a dermatovenerologist – specifics of hidradenitis suppurativa management in gynaecological practice
Hidradenitis suppurativa is a chronic immune-mediated inflammatory disease that is manifested by formation of painful nodules, abscesses and suppurating fistulas, primarily in the intertriginous spaces. This painful, often under-diagnosed disease affects much more women. They are also exposed to certain specific challenges in the management of this disease, especially during menstruation or pregnancy. The treatment requires the interdisciplinary cooperation of a dermatologist, gynaecologist, obstetrician and last but not least an algesiologist and psychotherapist. Above all, early and correct diagnosis, initiation of therapy in the early stages of the disease, is a key, which also plays a fundamental role in controlling inflammatory activity, preventing complications and further prognosis.
Keywords:
early diagnosis – comprehensive management – autoimmune inflammation – Hidradenitis suppurativa – specifics in the female population
Authors:
B. Ivanková 1
; T. Kampe 1; J. Baloghová 1,2
Authors‘ workplace:
Klinika dermatovenerológie UN L. Pasteura, Košice, Slovenská republika
1; Lekárska fakulta, Univerzita P. J. Šafárika, Košice, Slovenská republika
2
Published in:
Ceska Gynekol 2024; 89(2): 114-119
Category:
doi:
https://doi.org/10.48095/cccg2024114
Overview
Súhrn: Hidradenitis suppurativa je chronické imunitne mediované zápalové ochorenie, ktoré sa manifestuje tvorbou bolestivých nodozít, abscesov a supurujúcich fistúl, predovšetkým v intertriginóznych priestoroch. Toto bolestivé, veľa krát poddiagnostikované ochorenie, častejšie postihuje ženy. Tie sú vystavené aj určitým špecifickým výzvam pri manažmente tohto ochorenia, predovšetkým v období menštruácie či tehotenstva. Liečba si vyžaduje medziodborovú spoluprácu dermatológa, gynekológa, pôrodníka a v neposlednej rade algeziológa a psychoterapeuta. Kľúčová je predovšetkým včasná a správna diagnostika, zahájenie terapie už v počiatočných štádiách ochorenia, ktorá zohráva aj zásadnú úlohu v kontrole zápalovej aktivity, predchádzaní komplikácií a ďalšej prognóze.
Klíčová slova:
včasná diagnostika – Kľúčové slová: hidradenitis suppurativa – autoimunitný zápal – špecifiká v ženskej populácii – komplexný manažment
Úvod
Etiopatogenetickým podkladom ochorenia hidradenitis suppurativa (HS) je imunologicky mediovaný zápal pôsobiaci na keratinocyty vo výstelke ústia folikulov, predilekčne v inverzných lokalitách, so zvýšenou koncentráciou apokrinných potných žliaz. Predovšetkým sú postihnuté axily, inguiny, perigenitálna a perianálna oblasť, prsníky a intermamárny priestor (obr. 1–4). Autoinflamácia vedie k oklúzii folikulu (klinicky sa tvorí nodozita či absces) a následne k jeho ruptúre a postupnej tvorbe fistulácií a sínusových traktov. V pokročilých štádiách sú ložiská prestúpené fibrotickým tkanivom s tvorbou rozsiahlych jaziev (obr. 5) [1].
Viaceré štúdie dokazujú zvýšenú hladinu cytokínov IL-1-beta, IL-10, TNFa, IL-12, IL-23, IL-17 v léziách HS v porovnaní so zdravou kožou [2,3].
Dôležitým faktorom v spustení zápalového procesu je genetická záťaž. Pozitívnu rodinnú anamnézu má 30–40 % pacientov. Z exogénnych vplyvov sa udáva obezita a fajčenie. Abúzus fajčenia potvrdilo 70–75 % pacientov s HS. Nikotín zvyšuje produkciu proinflamatórnych citokínov, ako IL-8 a TNFa, zároveň je asociovaný s pomnožením baktérie Staphylococcus aureus, často prítomného nálezu v léziách HS. Ďalším z exogénnych faktorov je obezita, jej prevalencia je takmer 75 % [4].
HS sa začína typicky v postpubertálnom období. Hlavným diagnostickým kritériom ochorenia je recidíva jednej či viacerých typických lézií (t.j. nodozita či absces) v jednej z predilekčných oblastí viac ako 2-krát za 6 mesiacov [1].
HS býva súčasťou aj akné tetrády, preto sa vždy informujeme aj o anamnéze ťažkého akné, operácii, resp. prítomnosti sinus spinoidalis, sledujeme zmeny, ktoré môžu smerovať k rozvoju disekujúcej celulitídy kapilícia [5].
Ženy bývajú postihnuté ochorením HS 2-krát častejšie ako muži. Incidencia ochorenia sa udáva 12 žien na 100 000 obyvateľov, najčastejšie medzi 30. a 39. rokom života.
U žien s HS je trojnásobne vyššie riziko výskytu polycystických ovarií (PCOS), s prevalenciou 9 % v sledovanej skupine. Jedným z prvých klinických prejavov PCOS môže byť nepravidelnosť menštruačného cyklu a znak hyperandrogénneho syndrómu. Prítomná môže byť aj androgénna alopécia (obr. 6). Zhoršenie ochorenia môže nastať predmenštruačne, ako aj počas užívania hormonálnej antikoncepcie s obsahom progesterónu [6].
Pri hodnotení závažnosti ochorenia a jej dynamiky využívame skórovacie systémy, ktoré majú rozhodujúci vplyv aj pri rozhodovaní ďalších terapeutických postupov. Stupeň závažnosti je klasifikovaný podľa Hurley klasifikácie (tab. 1). Na hodnotenie aktivity ochorenia sa používa HS-PGA škála závažnosti (HS Physician’s Global Assessment) (tab. 2).
Na vyhodnotenie úspešnosti liečby a sledovanie aktivity ochorenia bol vytvorený index – HISCR (HS Clinical Response). Podľa HISCR je liečba úspešná, ak je po 4 mesiacoch prítomná aspoň 50 % redukcia počtu abscesov a nodozít, nepribudne žiaden nový absces či fistulácia, novo vytvorené nodozity sú akceptované [7].
Vo včasnej diagnostike ochorenia má kľúčové postavenie aj obvodný gynekológ, ktorý má možnosť vyšetriť pacientky pravidelne počas preventívnej prehliadky a zachytiť ochorenie už v počiatočných štádiách. V diferenciálnej diagnostike je nápomocná anamnéza, klinický obraz, laboratórne a zobrazovacie vyšetrenia, prípadne histologizácia (tab. 3) [8].
V rámci manažmentu HS je dôležitý aj skríning komorbidít. Jednou z nich je aj metabolický syndróm (MetS), ktorý zahŕňa diabetes mellitus, arteriálnu hypertenziu, dyslipidémiu a obezitu. Pacientky s HS majú zvýšený pomer rizika rozvoja MetS 3,89 v porovnaní so zdravými pacientami 2,08. Riziko diabetu je 1,5–3-násobne zvýšené. Nežiadúce kardiovaskulárne udalosti (infarkt myokardu, kardiovaskulárne úmrtie, cievna mozgovú príhoda) boli signifikantne zvýšené u pacientov s HS, bez ohľadu na vek, pohlavie, fajčenie a socioekonomický status pacientov. Ateroskleróza bola asociovaná so zvýšenou hladinou C-reaktívneho proteínu, tumor nekrotizujúceho faktoru alfa, ktoré sú pri HS elevované. Medzi ďalšie komorbidity patrí pyoderma gangrenosum, autoinflamatórne syndrómy, artropathie, chronické zápalové ohorenia čriev, depresia a anxieta [5].
Medzi lokalizované komplikácie progresívneho ochorenia patria genito- uretrálne striktúry a fistulácie, genitálny lymfedém a neoplázie. Netreba zabúdať na potencionálny rozvoj spinocelulárneho karcinómu (SCC) a lymfómov, na druhej strane prejavy chronických zápalových zmien, typických pre HS, môžu kožnú neopláziu imitovať (obr. 7).
V literatúre boli popísané aj prípady SCC vulvy. Priemerná dĺžka trvania HS do diagnostikovania SCC vulvy sa pohybuje okolo 25 rokov, čo ukazuje na potrebu myslieť na túto komplikáciu a jej včasnú diagnostiku. Tieto lokality sú viac exponované bakteriálnej, mykotickej alebo vírusovej expozícii, čo môže potencovať chronický zápal a rozvoj SCC. Infekcia ľudským papilomavírusom (HPV) býva významný kofaktor. V kontexte s HS je vhodná diskusia aj o HPV vakcinácii, ako prevencia rakoviny krčka maternice a anogenitálnej intraepiteliálnej neoplázie [9].
Pri diagnostike SCC je potrebné vyšetrenie celého kožného povrchu, dermatoskopické vyšetrenie, palpácia in-tranzitnej cesty regionálnych lymfatických uzlín a podľa rozsahu nálezu ďalšie zobrazovacie vyšetrovania, zlatým štandardom je histologické vyšetrenie [10].
V teréne zápalových prejavov HS môžu byť maskované aj kožné metastázy viscerálnych tumorov. Boli referované kožné metastázy adenokarcinómu prsníka maskované prejavmi HS. Okrem nodozít a ulcerácií pripomínajúce HS, okultný karcinóm prsníka môže imitovať aj iné kožné diagnózy, ako napr. periorálnu dermatitídu, edém, sklerodermu, figurátne erytémy či alopéciu. Alarmujúce môžu byť aj recidivujúce či zle sa hojace bakteriálne infekcie (akútna paronýchia, celulitída), vírusové infekcie (varicella-zoster) a vaskulárne lézie (pyogénny granulóm, vaskulitída, lymphangioma circumscriptum) [11].
Medzi systémové komplikácie HS patrí bakteriálna osteomyelitída, sepsa, anémia chronických chorôb a systémová amyloidóza. Včasná diagnostika a liečba, môže riziko komplikácií, podstatne znížiť [12].
Liečba
V priebehu celého liečebného procesu stojí na významnom mieste terapeutický vzťah medzi lekárom a pacientkou, ktorý by mal byť založený na dôvere a otvorenej asertívnej komunikácii. Mnoho pacientiek nemá dostatok informácií o charaktere svojho ochorenia a ďalšej prognóze, prežívajú strach a frustráciu kvôli svojmu zdravotnému stavu, trpia depresiou, sociálnou fóbiou a problémami v intímnom partnerskom živote. Práve empatický profesionálny lekársky prístup má vplyv aj na lepšie pochopenie HS zo strany pacientiek a nastavenie reálnych očakávaní na priebeh a úspešnosť liečby tohto zdĺhavého únavného ochorenia [13].
Liečba HS sa odvíja od stupňa závažnosti ochorenia, stredne závažná a závažná forma je jednoznačne indikovaná na systémovú liečbu (graf 1). S lepším poznaním patofyziologického mechanizmu ochorenia a nástupom biologík, prichádzajú nové terapeutické možnosti. Celková stratégia liečby je výsledkom konsenzu chirurga a dermatovenerológa, okrem nich je do manažmentu prizvaný plastický chirurg, psychológ a algeziológ.
V literatúre máme údaje o použití aj iných biologických liekov (anakinra – inhibítor IL-1, golimumab – TNF-blokátor, guselkumab – inhibítor IL-23, ustekinumab – inhibítor IL 12/23, brodalumab – inhibítor IL-17, bimekizumab – inhibítor IL-17A a IL-17F) [14,15].
Z chirurgických metód využívaných pri HS sa v literatúre uvádza deroofing, t.j. odstránenie kožného krytu fistúl a abscesov s následným hojením per secundam. Ďalej je to excízia skalpelom, elektrochirugicky alebo pomocou CO2 lasera, excízia šetriaca kožu v kombinácii s elektrochirugickým pilingom a fototermolýza folikulárnej jednotky Nd: YAG laserom. Niekedy je radikálny chirurgický výkon jedinou kurabilnou metódou [14].
Svoje dôležité postavenie zastáva aj liečba adjuvantná a režimové opatrenia (tab. 4) [14].
Záver
HS je chronická zápalová dermatóza, ktorá predominantne postihuje ženy. Tie sú často vystavené neskorej diagnostike ako aj zahájeniu optimálnej liečby, čo má vplyv na nedostatočnú kontrolu zápalovej aktivity ochorenia, negatívny dopad na kvalitu života ako aj zvýšené riziko komplikácií. Obvodný gynekológ zohráva významnú úlohu v rozpoznaní a podchytení ochorenia v počiatočných štádiách a poskytnutí špecializovanej starostlivosti v medziodborovej spolupráci. Prehľadný zjednodušený algoritmus manažmentu pacientky s HS môžeme zhrnúť nasledovne (graf 2).
Sources
1. Péčová K. Hidradenitis suppurativa – biologická liečba. Dermatol Prax 2016; 10 (4): 126–129.
2. van der Zee HH, de Ruiter L, van den Broecke DG et al. Elevated levels of tumor necrosis factor alfa, interleukin 1 beta in hidradenitis suppurativa skin: a rationale for targeting TNF alfa and IL beta. Br J Dermatol 2011; 164 (6): 1292–1298. doi: 10.1111/j.1365-2133.2011.10254.x.
3. Prens E, Deckers I. Pathophysiology of hidradenitis suppurativa: an update. J Am Acad Dermatol 2015; 73 (5 Suppl 1): S8–S11. Doi: 10.1016/ j.jaad.2015.07.045.
4. Revuz JE, Canoui-Poitrine F, Wolkenstein P et al. Prevalence and factors associated with hidradenitis suppurativa: results from two case-control studies. J Am Acad Dermatol 2008; 59 (4): 596–601. doi: 10.1016/j.jaad.2008.06.020.
5. Vorčáková K, Péčová K, Madleňák M et al. Hidradenitis suppurativa – terapeutická výzva pre dermatológa. Dermatol Prax 2021; 15 (2): 62–67.
6. Garag A, Neuren E, Strunk A. Hidradenitis suppurativa is associated with polycystic ovary syndrome: a population-based analysis in the United States. J Invest Dermatol 2018; 138 (6): 1288–1292. doi: 10.1016/j.jid.2018.01.009.
7. Kimball AB, Jemec GB, Yang M et al. Assessing the validity, responsiveness and meaningfulness of the Hidradenitis suppurativa Clinical Response (HiSCR) as the clinical endpoint for hidradenitis suppurativa treatement. Br J Dermatol 2014; 171: 1434–1442. doi: 10.1111/bjd.13270.
8. Stormo AR, Saraiya M, Hing E et al. Women‘s clinical preventive services in the United States: who is doing what? JAMA Intern Med 2014; 174 (9): 1512–1514. doi: 10.1001/jama- internmed.2014.3003.
9. Sevray M, Dupré PF, LeFlahec G et al. Vulvar squamous cell carcinoma complicating hidradenitis suppurativa in a young woman. JAAD Case Rep 2019; 5 (11): 999–1001. doi: 10.1016/j.jdcr.2019.08.025.
10. Zelenayová Z. Nemelanómové nádory kože. Dermatol Prax 2023; 17 (2): 57–65.
11. Cohen-Kurzrock R, Riahi R. Cutaneous metastatic breast cancer masked by hidradenitis suppurativa. Cureus 2021; 13 (1): e12862. doi: 10.7759/cureus.12862.
12. Collier KE, Parvataneni KR, Lowes AM et al. Diagnosis and management of hidradenitis suppurativa in women. Am J Obstet Gynecol 2021; 223 (1): 54–61. doi: 10.1016/j.ajog.2020. 09.036.
13. Ivanková, B. Základné komunikačné princípy lekár-pacient v ambulantnej praxi. Dermatol Prax 2022; 16 (2): 71–74.
14. Urbanček S, Vorčáková K. Aktuálna farmakoterapia hidradenitis suppurativa. Dermatol Prax 2022; 16 (1): 14–16.
15. Zouboulis CC, Desai N, Emtestam L et al. European S1 guideline for the treatment of hidradenitis suppurativa/acne inversa. J Eur Acad Dermatol Venereol 2015; 29 (4): 619–644. doi: 10.1111/jdv.12966.
ORCID autorov
B. Ivanková 0009-0005-6036-9357
J. Baloghová 0000-0003-4470-5777
Doručené/Submitted: 17. 9. 2023
Prijaté/Accepted: 18. 9. 2023
MUDr. Barbara Ivanková, MBA
Klinika dermatovenerológie
UN L. Pasteura
Tr. SNP 1
040 01 Košice
Slovenská republika
barbara.ivankova@unlp.sk
Labels
Paediatric gynaecology Gynaecology and obstetrics Reproduction medicineArticle was published in
Czech Gynaecology
![Issue 2](https://www.cs-gynekologie.cz/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/774a0a2821d88f70440adba79f052a7f.jpg)
2024 Issue 2
Most read in this issue
- Nový staging karcinomu endometria – FIGO 2023
- Trofoblastové kmeňové bunky, invázia trofoblastu a organoidy – pokroky v gynekológii
- Využití nitroděložního systému s levonorgestrelem v perimenopauze
- Hemoragická cievna mozgová príhoda v gravidite